Johann Friedrich Blumenbach | |
---|---|
![]() | |
Personlig information | |
Født | 11. maj 1752 ![]() Gotha, Thüringen, Tyskland ![]() |
Død | 22. januar 1840 (87 år) ![]() Göttingen, Niedersachsen, Tyskland ![]() |
Gravsted | Albani-Friedhof ![]() |
Bopæl | Kongeriget Hannover ![]() |
Far | Heinrich Blumenbach ![]() |
Barn | Georg Heinrich Wilhelm Blumenbach ![]() |
Uddannelse og virke | |
Uddannelsessted | Ernestinum Gotha, Georg-August-Universität Göttingen, Friedrich-Schiller-Universität Jena ![]() |
Elev af | Carl Friedrich Kaltschmied, Johann Ernst Neubauer ![]() |
Medlem af | Royal Society (fra 1793), Kungliga Vetenskapsakademien, Det Kongelige Nederlandske Videnskabsakademi, Accademia delle Scienze di Torino (fra 1803), Det Preussiske Videnskabsakademi med flere ![]() |
Beskæftigelse | Anatom, universitetsunderviser, palæontolog, fysiolog, zoolog, læge, antropolog, museumsinspektør, biolog ![]() |
Fagområde | Antropologi ![]() |
Arbejdsgiver | Georg-August-Universität Göttingen ![]() |
Elever | Johann Michael Ackner, Carl Friedrich Kielmeyer ![]() |
Nomineringer og priser | |
Udmærkelser | Foreign Member of the Royal Society (1793), Fellow of the American Academy of Arts and Sciences (fra 1794) ![]() |
Information med symbolet ![]() |
Johann Friedrich Blumenbach (født 11. maj 1752 i Gotha, død 22. februar 1840) var en tysk læge og naturforsker. Han regnes som vigtig indenfor fysisk antropologi.
Han studerede i Jena og Göttingen, hvor han 1776 blev ekstraordinær professor i medicin og inspektør ved det naturhistoriske museum. Her holdt han i næsten 60 år sine af tilhørere fra alle nationer besøgte forelæsninger over naturhistorie, sammenlignende anatomi, fysiologi og medicinens historie og indlagde sig navnlig stor fortjeneste af zoologien, idet han — endnu før Georges Cuvier — bragte den i nøje forbindelse med den sammenlignende anatomi. Af hans talrige skrifter kan nævnes flere i mange udgaver og oversættelser foreliggende hånd- eller lærebøger, såsom: Handbuch der Naturgeschichte (1780), Institutiones physiologicae (1787) og Handbuch der vergleichenden Anatomie & Physiologie (1804). Betydning i nutiden har dog navnlig de på grundlag af hans dengang ganske enestående kraniesamling udførte undersøgelser over menneskeracerne, der fx fremkom i hans berømte disputats De generis humani varietate nativa (1775); den heri såvel som i senere arbejder foretagne inddeling i 5 menneskeracer regnes som det ældste forsøg på en raceinddeling af menneskeheden.
© MMXXIII Rich X Search. We shall prevail. All rights reserved. Rich X Search